Våren 1989 besökte jag Katowice i södra Polen som del i en delegation från teknologernas miljöförening vid Lunds universitet. Våra guider genom ett förorenat Polen var studenter från tekniska högskolan i Poznan som engagerat sig i en egen, av kommunistregimen förbjuden, miljöförening.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2024/06/Ulrikahalsning-1024x576.jpg)
När vi kom till Schlesien förstod vi vad de kämpade mot. Lukten av brunkol stack i näsan, hela skogar stod döda med kala trädstammar som likt skelett sträckte grenarna mot den ständigt grå himlen och på neonatalkliniken i Katowice mötte vi – i största hemlighet – läkare som förtvivlat talade om de många barn med grava missbildningar som föddes i staden. Orenade utsläpp från de stora järnverken i regionen blandade sig med röken från brunkol av dålig kvalitet och högt svavelinnehåll – det enda som stod till buds för att värma bostäderna. Det var både bildligt och bokstavligen svårt att andas.
Ibland går historien faktiskt i rätt riktning! Saker kan bli bättre!
När jag nu drygt 35 år senare, i juni 2024, återvänder till Katowice är luften ren. Den söta doften från lindblommor slår emot mig på väg in till den all-europeiska vetenskapskonferensen ESOF som staden står värd för. Forskare, journalister, beslutsfattare och en intresserad allmänhet möts för att diskutera vår tids stora samhällsutmaningar och vetenskapens roll för att lösa dem. Jag ska erkänna att jag blir rörd, lindblomsdoften framkallar till och med en liten tår i ögonvrån. Och jag skriver genast till mina barn – som nu är i den ålder jag själv var när jag första gången besökte Katowice. Mitt budskap till dem är enkelt: Ibland går historien faktiskt i rätt riktning! Saker kan bli bättre! Det känns viktigt att förmedla den insikten till nästa generation som vuxit upp med ett accelererande klimathot. Historiens framsteg är varken rätlinjiga eller slutgiltiga, det har vi sannerligen också lärt oss de senaste decennierna, men vi behöver också minnas och förmedla att med människors gemensamma ansträngningar kan utvecklingen faktiskt ta en positiv vändning.
Kunskap är makt. Det blygsamma bidraget från oss lundastudenter den där gången för 35 år sedan till polackernas kamp för en bättre miljö var att rent tekniskt hjälpa till med informationsspridningen genom att smuggla in en kopieringsapparat till våra polska vänner. Också på ESOF 2024 stod både information och miljö i fokus. Om bristen på fri information var det största problemet i östra Europa 1989, så är utmaningen i dagens Europa snarare överflödet av manipulerad och falsk information. Hur vi ska hantera AI:s snabba framfart och dess påverkan på nyhetsflöde, beslutsfattande och arbetsliv var således ett huvudtema på konferensen. Ett annat var klimatförändringen. Den lokala miljön må ha blivit oändligt mycket bättre för invånarna i Katowice, men den ökade biltrafiken i städerna har också inneburit nya luftproblem, och klimatförändringen måste vi fortfarande göra stora gemensamma ansträngningar för att få bukt med. 1989 hade FN:s klimatpanel IPCC just påbörjat sitt arbete, men de globala utsläppen av växthusgaser har bara fortsatt att stiga under de 35 år som förflutit – samtidigt som vi nu faktiskt har tekniska möjligheter att vända utvecklingen.
Evidensbaserat beslutsfattande har blivit ett allt viktigare begrepp. I det sammanhanget har Vetenskap & Allmänhet en nyckelroll.
Ett tredje tema på ESOF-konferensen var hur vetenskapssamhället kan utveckla sin förmåga att informera politiker och andra beslutsfattare. Även om årets upplaga av själva ESOF-konferensen tyvärr tycks vara den sista i sitt slag så tas många initiativ runt om i Europa för att förbättra kontakterna mellan forskning och politik.
Evidensbaserat beslutsfattande – evidence based policy – har blivit ett allt viktigare begrepp. I det sammanhanget har Vetenskap & Allmänhet en nyckelroll, och en roll som vi ämnar utveckla. Vi ligger nu i startgroparna för att skapa en ny mötesplats för forskare, politiker och civilsamhälle i Sverige, en årligen återkommande arena för alla som är intresserade av vetenskapens bidrag till genomtänkta demokratiska beslut. Skriv upp den 7–8 maj 2025 i din kalender – vi återkommer snart med mer information!
Men först ska vi traditionsenligt fira inledningen av sommaren med demokratifestivalen i Almedalen. Medlemmar och andra intresserade är varmt välkomna till Vetenskap & Allmänhets scen vid Joda bar – Arena för forskning och demokrati. Också där kommer forskningens roll i beslutsfattande att diskuteras, liksom akademisk frihet och andra centrala värden för demokratin. Kanske blommar lindarna även på Gotland – och kanske får någon en tår i ögonvrån av den söta doften och av att vi även i år kan mötas och tala fritt med varandra om kunskap och vår tids stora frågor.
/Ulrika Björkstén, generalsekreterare Vetenskap & Allmänhet