Tio fallstudier, nio länder, tre år och mängder av lärdomar. Medborgarforskningsprojektet YouCount avslutas med en kollektiv känsla av att ha utforskat ny samskapande terräng och nya format för att stärka ungas delaktighet i samhället. VA har varit med och tagit fram en handbok med erfarenheter från projektet.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2023/02/Youcount_blogg-1024x576.jpg)
I tre år har ungdomar och forskare i nio europeiska länder samarbetat i EU-projektet YouCount, med det gemensamma målet att utforska nya sätt att stärka ungas delaktighet i samhället. Varje fallstudie har jobbat med olika grupper av ungdomar som möter olika typer av sociala utmaningar. I det svenska “caset” har Botkyrka ungdomsfullmäktige, BUF, samarbetat med Vetenskap & Allmänhet och forskare från Södertörns högskola för att undersöka vilka hinder unga i Botkyrka möter i sin vardag, och hur BUF och andra civilsamhällesorganisationer kan bidra till att stärka ungas delaktighet i samhället.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2024/02/bild3-1024x576.jpg)
– Det som skiljer YouCount från många andra medborgarforskningsprojekt är dels att det är fråga om samhällsvetenskap, och inte naturvetenskap, och dels att samma grupp ungdomar har varit involverade i varje fas av forskningsprocessen. Ofta är medforskarna “bara” med som datainsamlare, eller sensorer, men i YouCount har ungdomarna varit med och formulerat våra forskningsfrågor, utformat metoder för, och därefter genomfört, datainsamlingen, analyserat den data vi fått in och så småningom kommunicerat och försökt tillämpa resultaten för att få till förändring. Det är ett oerhört häftigt, men också tidskrävande och utmanande, arbetssätt, säger David Borgström, projektledare och kommunikatör VA.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2023/10/youcount-fittja-pulsen-b-1024x576.jpg)
Insikter som kan leda till nya projekt
Arbetet i de tio fallstudierna har pågått sedan början av 2022, primärt genom samskapande workshops, men även genom att beslutsfattare och andra intressenter från lokalsamhället bjudits in för att diskutera resultaten och undersöka möjligheterna till implementering och förändring. Botkyrka ungdomsfullmäktige har nu bjudits in till ytterligare möten med lokalpolitiker för att fortsätta diskussionerna, och det finns redan planer på nya projekt och initiativ, som tar avstamp i lärdomarna från YouCount.
– En insikt i vår svenska fallstudie är vikten av kontaktytor mellan unga och vuxensamhället. Ungdomar behöver ha vuxna i sina liv som varken är föräldrar eller lärare, men den typen av kontaktytor saknas i Botkyrka i dag och sannolikt har vi liknande situationer på andra platser i Sverige. Det hade varit spännande att utforska sätt att stärka de här kontaktytorna, reflekterar David Borgström.
Vi har fått en helt ny förståelse för hur forskning går till, att forskare är vanliga människor, och att forskning är “enklare än man tror”, till och med någonting jag själv kan göra i framtiden.
Hasibe Akan, ledamot Botkyrka ungdomsfullmäktige
På det avslutande mötet i Botkyrka kommunhus den 3 februari fick BUF-ungdomarna diplom för sin medverkan i YouCount, och projektgruppen reflekterade tillsammans kring upplevelsen i projektet.
– Vi har dels fått större inblick i vilka hinder Botkyrkas unga faktiskt möter. Det är jätteviktigt för att vi ska kunna representera dem på ett bra sätt. Men vi har också fått en helt ny förståelse för hur forskning går till, att forskare är vanliga människor, och att forskning är “enklare än man tror”, till och med någonting jag själv kan göra i framtiden, menade Hasibe Akan, ledamot Botkyrka ungdomsfullmäktige.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2023/10/youcount-fittja-pulsen-c-scaled.jpg)
Handbok med lärdomar och tips
Medborgarforskning är i dag en etablerad forskningsansats, men associeras fortfarande främst med naturvetenskap. Samhällsvetenskaplig medborgarforskning är ett jämförelsevis ungt och framväxande område.
– Det som utmärker samhällsvetenskaplig medborgarforskning är just att man använder medborgarforskningens arbetssätt, med forskare och medborgare som arbetar tillsammans för att ta fram ny kunskap, men att fokus ligger på samhällsfrågor och sociala fenomen, och att man tillämpar samhällsvetenskapliga metoder och teorier. Istället för ta bilder på växter eller fåglar diskuterar vi till exempel socialt utanförskap och inkludering bland unga. Det blir förstås skillnader i fokus och ledning, forskarnas och de ungas roller, det samskapande arbetet och även kring etiska överväganden, berättar David Borgström.
Som ett bidrag till utvecklingen av området har Vetenskap & Allmänhet varit redaktörer och medförfattare till en handbok som baseras på arbetet i YouCount. Handboken riktar sig till praktiker, akademiker, beslutsfattare, ungdomsorganisationer och andra som är nyfikna på samhällsvetenskaplig och participatorisk medborgarforskning, eller som vill lära sig mer om hur man kan arbeta med ungdomar och lokalsamhället för att få till social förändring.
– Det finns många handböcker och vägledningar för medborgarforskning, men få som fokuserar på samhällsvetenskaplig medborgarforskning, och förmodligen ingen som fokuserar på kvalitativa metoder och unga människor, så vår handbok är unik, säger David Borgström, redaktör och medförfattare till handboken.
Handboken heter Handbook of Youth Citizen Social Science – Working with Young People and the Local Community for Social Change, och kan laddas ner kostnadsfritt här.
– Precis som projektet som helhet var handboken en övning i samskapande. Vi har varit en stor grupp författare och redaktörer som arbetat tillsammans, och jag tror och hoppas att andra kan lära av våra framgångar och fallgropar. Jag har redan fått mail om att handboken nått forskare i ett projekt om ekologisk restaurering i Chile. Det känns väldigt uppmuntrande, avslutar David Borgström.
![](https://vetenskapallmanhet.se/wp-content/uploads/2024/02/Skarmavbild-2024-02-23-kl.-09.17.23-975x1024.png)